Remiantis naujausiais Pasaulinės sveikatos organizacijos (PSO) duomenimis, daugiau nei pusė Europos gyventojų turi antsvorio. Lietuvoje su šia problema susiduria 40 proc. suaugusių vyrų ir 30 proc. moterų, ir šis rodiklis kasmet vis didesnis.
Dažniausiai pasitaikanti nutukimo forma – maistinis nutukimas, atsirandantis dėl netinkamos mitybos ir fizinio aktyvumo stokos. Papildomi kilogramai lemia ne tik išorinius, bet ir vidinius organizmo pokyčius ir dažnai tampa įvairių ligų priežastimi. „Siekiant sustabdyti nepalankios statistikos augimą ir gerinti visuomenės sveikatos rodiklius, reikia keisti ne tik žmonių įpročius, bet ir jų požiūrį į sveikatos puoselėjimą. Dažnai pamirštame, kad sveikata nėra neišsenkanti, o ir atsakomybės už savo savijautą sau vengiame prisiimti – vis gręžiamės į genetiką, kaltiname mediciną ar ieškome kitokių patogesnių pasiteisinimų“, – teigia Paliesiaus fizinio krūvio terapijos klinikos sveikatingumo treneris Valdemaras Kavaliauskas.
Papildomi kilogramai apsunkina ne tik kūną, bet ir sielą
Antsvoris ir nutukimas apsunkina sąnarių veiklą, atsiranda jų skausmai, o tai ilgainiui trukdo užsiimti aktyvia veikla ir nepageidaujami kilogramai toliau auga. Žmogus tampa nejudrus, jam dažnai trūksta energijos, sutrinka miego režimas, apsunksta kvėpavimas. Visuomenėje, kurioje vyrauja liekno kūno kultas, apkūnesni žmonės blogai jaučiasi ne tik fiziškai, bet ir psichologiškai – krenta jų savivertė, jiems tampa sunkiau susirasti ir išlaikyti mėgstamą darbą ar sukurti ilgalaikius romantiškus santykius. Tokia psichologinė atskirtis lemia apkūnių žmonių nuotaikų svyravimus. Aplinkinius jie dažnai stebina neprognozuojama emocijų kaita ar kategorišku aplinkos vertinimu. Apkūnūs žmonės sunkiau realizuoja savo sugebėjimus, yra linkę per anksti pasiduoti ir pripažinti savo silpnumą. Kartais šie požymiai išsivysto ir į rimtas psichologines diagnozes.
Ką byloja nepageidaujami riebalai liemens srityje?
Daugelio mokslinių tyrimų duomenimis, nutukimas yra vienas svarbiausių įvairių ligų rizikos veiksnių. Ypatingą dėmesį V. Kavaliauskas rekomenduoja atkreipti, kai riebalinis sluoksnis kaupiasi liemens srityje – jis apsunkina vidaus organų veiklą, o tai padidina riziką vystytis įvairioms lėtinėms ligoms. Asmenys su antsvoriu turi didesnę arterinės hipertenzijos, miokardo infarkto, insulto, cukrinio diabeto ir net onkologinių susirgimų riziką. Šios ligos dažniausiai lemia papildomas komplikacijas ir diagnozių sąrašas su laiku ilgėja, kartu didindamas ir ankstyvos mirties riziką.
Fizinio krūvio terapija – vaistas nuo daugiau kaip 100 ligų
Ilgalaikiais moksliniais tyrimais nustatyta, jog fizinis aktyvumas apsaugo žmogaus organizmą nuo bemaž 100 įvairiausių ligų. Reguliarus fizinis krūvis yra tiesiogiai siejamas su sveikesniu ir ilgesniu gyvenimu. Fizinio krūvio taikymas yra naudingas ne tik esamos sveikatos būklės išsaugojimui ar fizinės formos gerinimui, bet ir įvairių negalių ir lėtinių susirgimų gydymui. Vidutinio intensyvumo fizinis krūvis padidina širdies susitraukimų dažnį, suaktyvina kraujotaką, endokrininę veiklą, skatina aktyviau dirbti kvėpavimo sistemą, pagreitina medžiagų ir energijos apykaitą. Visi šie procesai yra glaudžiai susiję su sveikatos rodikliais ir klinikinėmis diagnozėmis. „Tam, kad asmuo iš fizinės veiklos gautų naudos sveikatai, būtina gydytojų ir fizinio krūvio specialistų sudaryta individualizuota fizinio aktyvumo programa ir tikslus planas bent keliems mėnesiams į priekį. Be tinkamai sudaryto plano, treniruotė yra tik atsitiktinių pratimų rinkinys“, – fizinės veiklos planavimo svarbą pabrėžia Paliesiaus fizinio krūvio terapijos klinikos sveikatingumo treneris.
Kovos su antsvoriu klaidos
V. Kavaliauskas įsitikinęs, jog greitas svorio metimas, staigus intensyvaus fizinio krūvio taikymas ir badavimas gerų rezultatų neatneš. Kraštutinės priemonės yra neefektyvios arba net kenkia sveikatai. Paliesiaus fizinio krūvio terapijos klinikos specialistas ragina aklai nepasitikėti draugų ir artimųjų rekomendacijomis, o taikyti tik specialistų parinktus individualius sprendimus. Visų pirma – tai nuoseklus ir sistemiškas klinikinės ir fiziologinės būklės ištyrimas, kurio rezultatais remiantis nustatomas optimalus, terapinį efektą užtikrinantis fizinio krūvio režimas. Kiekvienam asmeniui geriausių rezultatų pasiekti padeda skirtinga fizinė veikla, todėl prieš ją pasirenkant, būtinas savo organizmo pažinimas ir poreikio išsiaiškinimas. Fizinė veikla teiks geriausius rezultatus, kai bus kombinuojama su turtinga mityba ir teisingu jos režimu. Galiausiai, svarbu įsiklausyti į individualų paros bioritmą – žinoti, kada kokie procesai vyksta organizme ir savo dieną planuoti darnoje su jais.
„Yra žmonių, kurie pabandę kelias neveiksmingas dietas ar netinkamą fizinę veiklą nuleidžia rankas ir imasi, jų manymu, paprastesnių ir efektyvesnių sprendimų – atlieka riebalų nusiurbimą, skrandžio mažinimo procedūrą ar pradeda vartoti įvairius maisto papildus. Šios priemonės turėtų būti paskutinės, kai visi kiti, specialistų patvirtinti būdai, neteikia norimo rezultato,“ – neskubinti drastiškų sprendimų pataria Paliesiaus fizinio krūvio terapijos klinikos sveikatingumo treneris V. Kavaliauskas.
Fizinis aktyvumas padeda gydyti mažiausiai 100 ligų
![](https://m.sveikata.lt/uploads/modules/articles/580x250/2016/06/fizinis-aktyvumas-padeda-gydyti-maziausiai-100-ligu-3105.jpg?t=1465634314)
» Rašyti komentarą