Gydymas šalčiu buvo žinomas žmonijai jau nuo 3500 m. prieš Kristų, o išliko populiarus iki šių dienų. Krioterapija, labiau žinoma kaip šalčio terapija, yra gydymo technika, kurios metu kūnas ar tam tikra jo dalis kelioms minutėms laikoma ypač šaltoje temperatūroje. Ši terapija padeda raumenims atsigauti po sunkios veiklos, traumos ar chirurginės procedūros, gydo uždegimus, slopina patinimus, palengvina palengvina raumenų, sąnarių ir sausgyslių skausmą ir netgi sunormalizuoja nervų sistemos veiklą. Tyrimai rodo, kad čiurnos patempimai, gydomi ledu, užgyja tris dienas greičiau nei be šalčio terapijos.
Krioterapijos poveikis kūmui:
1. Padeda atsigauti po operacijos. Daugelis gydytojų rekomenduoja krioterapiją pooperacinei reabilitacijai, nes jos taikymas tam tikroje veikiamoje srityje gali sumažinti skausmą, patinimą ir uždegimą.
2. Ramina sužalotus raumenis, sąnarius ir audinius. Su specialiu prietaisu galima taikyti šalčio terapiją tik probleminei, skaudamai kūno vietai. Veikiant audinius žema temperatūra, sumažinamas deguonies poreikis, pristabdomas medžiagų apykaitos intensyvumas. Dėl refleksinio sudirginimo šaltis sukelia ištisą reakcijų grandinę, padidinamas kūne noradrenalino kiekį, kuris sutraukia kapiliarus. Praėjus kelioms valandoms po šalčio terapijos panaudojimo skaudamai vietai, odos kraujagyslės išsiplečia, plūstelėjus didesniam kraujo kiekiui. Tuomet kūnas atsipalaiduoja, tonuso sumažėjimas sutrumpėjusiuose raumenyse panaikina skausmo pojūtį ir netgi sumažina sąnarių nejudrumą. Šiuo būdu, atšaldant uždegiminį židinį, sustabdomas mikroorganizmų dauginimasis.
3. Be vienkartinių traumų, krioterapija galima gydyti pasikartojančius patempimo sužalojimus, įskaitant: riešo kanalo sindromą, tendinitą, piršto, kubitalinio tunelio sindromą, blauzdos plyšius ir padų fascitą.
4. Pagerina žmonių sergančių artritu savijautą.
5. Palengvina galvos skausmą ir netgi gydo migreną.
6. Po krioterapijos taikymo pagerėja ir odos būklė – gyja dermatitas ir kitos odos ligos.
7. Gydo lengvą depresijos formą bei nuotaikos svyravimus.
8. Padeda mesti svorį. Daugybė mokslinių eksperimentų parodė, kad veikiant organizmą žema temperatūra, šaltis paspartina organizmo termogenezę, t. y. organizmo sugebėjimą gaminti šilumą, deginant kalorijas. Žemos temperatūros poveikis taip pat didina adiponektino (hormono, pagreitinančio riebalų deginimą) gamybą.
9. Stiprina imunitetą. Tyrimai parodė, kad šalčio poveikis padidina organizme natūralių ląstelių „žudikių“, kurios padeda kovoti su virusais užkrėstomis ląstelėmis, skaičių ir aktyvumą.
Gydymas naudingas esant šiems sveikatos sutrikimams:
· turint stuburo, raumenų, sąnarių lėtinius ir ūminius skausmus,
· sergant reumatu,
· išgyvenant depresiją,
· patiriant nerimą,
· turint celiulitą,
· turint viršsvorio, nutukus.
· patyrus įvairias traumas (sumušimus, lūžius), nudegimus (palengvina terminį šoką), po operacijų.
Ši procedūra nerekomenduojama: sergantiems onkologinėmis, sunkiomis širdies ir kraujotakos ligomis, alergiškiems šalčiui žmonėms, žmonėms, kuriems sutrikusi kraujotaka galūnėse, nėščiosioms, maitinančioms krūtimi moterims, mažiems vaikams.
Straipsnio autorė: Laima Brazauskaitė.
Vidutiniškai suaugęs žmogus turi apie 100 milijardų smegenų ląstelių, iš kurių apie 85000 prarandame kasdien. Jei visas savo smegenų ląsteles sujungtume į siūlą, jo užtektų nuo čia iki saulės ir atgal..
Kitas faktas
Komentarai